Сам собі кредитор?
Що заважає впровадити в Україні інструмент рекласифікації боргу в капітал
Залучення довгострокових іноземних інвестицій є одним з пріоритетних завдань економічної політики України протягом всіх років незалежності. Завдяки вагомим змінам корпоративного права Україна піднявшись на декілька сходинок у міжнародному рейтингу Doing Business підвищила свою інвестиційну привабливість. Разом з тим, світова фінансово-економічна криза у 2008-2009 роках та військовий конфлікт сьогодення змусили великих західних інвесторів з обережністю ставиться до подальшої перспективи інвестування та фізичної безпеки активів у країні, що в свою чергу призвело не тільки до скорочення надходжень коштів, а й до вибуття капіталів. Сьогодні постає питання не тільки в залученні нових інвестицій, а також у втриманні наявних іноземних інвесторів. Тому активне реформування національного законодавства під міжнародні стандарти актуальне як ніколи. Однією з застарілих проблем, що потребує нагального вирішення, - застосування механізму переведення (рекласифікації) боргу в капітал (debt-to-equity swap).
Рекласифікація боргу в капітал є компромісним методом реструктуризації боргу, який полягає у обміні корпоративних прав у статутному капіталі товариства в обмін на зарахування грошових вимог кредитора до юридичної особи-боржника. Використовуючи даний механізм боржник має можливість відновити та поліпшити свій фінансово-економічний стан звільнившись від відповідного боргового зобов’язання перед кредитором, а кредитор стає учасником товариства та має можливість повернути свої запозичені кошти у вигляді дивідендів
Залучення такого ефективного інструменту фінансової реструктуризації компаній є досить поширеним у багатьох країнах, проте застосування його в Україні досі неоднозначно законодавчо врегулювано, а відсутність практики застосування не дозволяє фахівцям прийти до єдиної думки, все це фактично збільшує потенційні ризики як для кредиторів, так і для підприємств, нівелюючи весь можливий позитивний ефект.
Для української економіки важливі інвестиції передусім з країн, які є технологічними лідерами та спеціалізуються на виробництві товарів з високою часткою доданої вартості, а саме – зі «старих» країн-членів Європейського Союзу (Франції, Італії, Німеччини), а також – США та Японії.
Проте, процес іноземного інвестування в Україні має певні особливості. Капітал, що безпосередньо належить іноземним резидентам, витісняється так званими «офшорними інвестиціями», у тому числі капіталом, що контролюється іноземними компаніями резидентів України (українські капітали, котрі раніше виведені з країни, як правило, до офшорної юрисдикції — round-tripping FDI).
У такий спосіб офшорні інвестиції витісняють з української економіки капітал розвинених країн та забезпечують лише кількісні показники приросту надходження прямих іноземних інвестицій до України, а не якісні. Окрім того, це призводить до недоотримання бюджетом України податкових надходжень.
Для успішного функціонування в умовах ринкової економіки підприємства шукають всі можливі способи підвищення своїх прибутків, зменшуючи при цьому сплату податків. Використовують найпоширеніший корпоративний інструмент, що забезпечує оптимальне проведення податкового планування, - «офшорну» компанію або так звані «податкові гавані» - країни з низькими податковим ставками податку на прибуток.
Так, не поодинокими є випадки, коли українськи підприємства, отримуючи довгострокові валютні кредити від нерезидентів з країни зі сприятливою податковою юрисдикцією, не сплачують відсотки за такими позиками та не погашають самі позики, роками знаходячись у збитках, що спричинені курсовими різницями та нарахованими витратами за відсотками по таких кредитах.
Не змінна з моменту існування стаття 4 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» передбачає, що бухгалтерський облік та фінансова звітність ґрунтуються зокрема на такому принципі, як превалювання сутності над формою, тобто операції обліковуються відповідно до їх сутності, а не лише виходячи з юридичної форми.
Основана ідея принципу превалювання сутності над формою полягає у правдивому та об’єктивному відображенні господарських операцій у бухгалтерському обліку з метою складання фінансової звітності, що досягається шляхом відстеження реальних економічних наслідків цих операцій, тобто, будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції.
У контексті норм Цивільного та Податкового кодексів України маємо висновок, що кредитор-нерезидент – враховуючи умови розміру наданої позики по відношенню до розміру статутного капіталу, відсутності активів під час надання позики, неповернення кредитних коштів та зростання суми кредиторської заборгованості – стає пов’язаною особою бенефіціаром (контролером, власником товариства), а кредитний договір за своєю суттю фактично являється договором інвестування.
Аналізуючи національне законодавство, національні та міжнародні стандарти бухгалтерського обліку, можна зробити висновок: кредит перед засновником відповідає ознакам власного капіталу, оскільки він є субординованим по відношенню до інших вимог (погашається в останню чергу), структура активів та зобов’язань підприємства є такою, що погашення кредиту є еквівалентним поверненню частки майна підприємства.
Для врахування всіх особливостей такого актуального механізму як debt-to-equity swap в умовах національних правових реалій, назріло питання його практичного застосування. Тому, на шляху інтеграції України у світове господарство, накопичення іноземних інвестицій, наповнення державного бюджету та покращення свого рейтингу серед країн з трансформаційною економікою, логічним та очікуваним є крок чіткого законодавчого визначення реалізації цього механізму.
- Фінансові розслідування: злови мене якщо зможеш. Артем Ковбель вчора о 23:38
- Українське телебачення – живий організм у цифровому світі Віктор Шкробот 06.09.2024 15:25
- Як маркетологу підвищити окупність медіаінвестицій та збільшити продажі в кризові періоди? Вікторія Новак 06.09.2024 14:52
- Три ключових ризики, які TikTok несе для України як інструмент в інформаційній війні Юрій Пінчук 06.09.2024 12:30
- Щодо впливу кадрових змін на приватизацію спиртової галузі Віталій Жадобін 06.09.2024 12:20
- Як визначити ефективність роботи PR відділу? Олександр Висоцький 06.09.2024 09:35
- Право іншого учасника провадження на апеляційне оскарження того самого рішення Євген Морозов 06.09.2024 09:22
- Го – більше, ніж гра. Стратегічне мислення на часі Володимир Костерін 05.09.2024 22:16
- Зупинення провадження у справах про адмінправопорушення із застосуванням ст. 335 КПК Ігор Калініченко 05.09.2024 18:02
- Entertainment в маркетингу: як розваги допомагають залучати та утримувати аудиторію Алла Болоховська 05.09.2024 14:25
- Як просувати українські продукти на європейському ринку: інструкція Микола Скоропадський 05.09.2024 09:48
- Визначення судом компетенції установи для проведення судової експертизи Євген Морозов 04.09.2024 09:15
- Судова практика застосування частини 3 статті 333 КПК України Євгенія Тонконожко 03.09.2024 16:24
- Невидимі бар'єри жіночого лідерства Ірина Титарчук 03.09.2024 15:38
- Сила закону: як через суд вдалося скасувати незаконний наказ про мобілізацію Арсен Маринушкін 03.09.2024 11:26
- Зупинення провадження у справах про адмінправопорушення із застосуванням ст. 335 КПК 642
- Українське телебачення – живий організм у цифровому світі 419
- Історія повторюється? Уроки для Польщі та України і всіх бажаючих 373
- Сила закону: як через суд вдалося скасувати незаконний наказ про мобілізацію 210
- Судова практика застосування частини 3 статті 333 КПК України 178
-
Венеційський кінофестиваль 2024: Найяскравіші зірки, які підкорили червону доріжку (Фото)
Життя 8513
-
Зараз головна війна у світі – не наша. А за ЄС і Австралію
Думка 7804
-
"Успіх для Путіна". Як Україна може попасти під роздачу через невдоволення мусульманами у ФРН
6103
-
Життя дітей супербагатіїв: погляд зсередини
Життя 5734
-
Забруднена вода з Десни досягне Києва 10 вересня — заступниця Міндовкілля
Життя 4571